CULTIVAREA OMULUI SIMȚITOR ÎN POEZIA LATINĂ: Popularizarea temelor mitice la cumpăna dintre secolele 18–19 - RÉDEY-KERESZTÉNY, JÁNOS ( NYELV- ÉS IRODALOMTUDOMÁNYI KÖZLEMÉNYEK , 2026)
Pe de o parte, titlul meu se referă, în linii mari, la faptul că subiectele mitologice din Litterae, cum ar fi Pallas, care promovează educația, sau Hercule, care reprezintă puterea rațiunii, au fost adesea folosite de poeți pentru a exprima noi sensuri. Pe de altă parte, aceste mitologii, în special, au fost folositela începutul secolului al 19-lea nu numai pentru a promova ideea de ingeniozitate și perspicacitate (argutia), ci și pentru a promova noul ideal uman, care trebuia atins prin cultivarea simțurilor inferioare: imaginația și gustul. În acest sens, este semnificativ faptul că în versiunea parabolică a poeziei feudale, bazată pe paralele ideologice și istorice, amintirea curții umaniste a lui Matei Corvin a ocupat un loc de seamă. Maria Tereza, care a găzduit Universitatea iezuiților din Nagyszombat în palatul regal renovat din Buda, a fost celebrată de intelectualitatea maghiară ca fiind cea care a reînnoit gloriapierdută a regelui Matei. În poezii, identificarea figurativă a figurii mitice a monarhului cu Pallas sau reprezentarea magnaților cu Hercule poate fi justificată din motive ideologice. Atât Pallas, cât și Hercule erau simboluri politice ale curții umaniste ale regelui Matei. Având în vedere toate acestea, se pare că figurile lui Hercule și Pallas au fost folosite de poeții latini de la începutul secolului într-un cult al gustului care urmărea să mobilizeze statele și potențialul intelectual pentru binele comun. În aceste texte, Pallas nu este identificat pur și simplu cu cultura, ci cu gloria continuă a unei națiuni în virtutea puterii sale de a crea și perpetua cultura. Nici Hercule nu este pur și simplu o forță fizică sau intelectuală brută, ci o conduită morală care reprezintă integritatea unui om de bun-gust.